Anglia és Wales: helyenként működik helyreállító igazságszolgáltatás

Dr. Martin Wright

Megjegyzések a „Mediation and restorative justice in prison settings:
an international project between Germany, Hungary and the UK.” 
(Mediáció és helyreállító igazságszolgáltatás börtönökben: Németország, Magyarország és az Egyesült Királyság közötti nemzetközi projekt) című tanulmányhoz
London, 2009. november 9–11.

Bevezetés
A tanulmány Angliára és Walesre fordít fokozott figyelmet (az Egyesült Királyság más részein különböző rendszerek vannak. Fiatalkorú elkövetők esetében az Észak-Írországban nemrég bevezetett rendszer fokozottabban resztoratív.)

Angliában és Walesben külön rendszer vonatkozik a (10–18 év közötti) fiatalkorúakra és a felnőttekre. Az ország egész területén egyetlen resztoratív intézkedés van érvényben fiatalkorú elkövetők vonatkozásában: a resztoratív folyamatra utalás (melyet az alábbi példa ismertet). Nem teljesen resztoratív

A helyreállító igazságszolgáltatási gyakorlatok meghatározására különféle kísérletek léteznek, íme egy példa:
A resztoratív megoldások lehetővé teszik az emberek számára, hogy együtt építsenek közösséget, rendezzék konfliktusaikat és jóvátegyék a sérelmeket/károkat. Ilyen megoldás például a következő:

Helyreállító igazságszolgáltatás, amely olyan bűncselekmény-kezelési folyamat, melynek során minden érintett találkozhat, hogy mérlegelje az okozott sérelmet/kárt, és megállapodjon annak jóvátételéről. Szintén resztoratív megoldás a következő:

Resztoratív fegyelmezés az iskolában, melynek keretében a tanulók kitűzik a saját céljaikat és – támogató kapcsolatok révén – segítenek egymásnak ezek megvalósításában, emellett megtanulják, hogy hogyan oldják meg konfliktusaikat erőszakmentes párbeszéd útján.

A resztoratív megoldások célja, hogy biztonságosabb, egészségesebb és önmagában jobban megbízó közösségeket teremtsenek, és a konfliktusokat a sérelmek/károk jóvátételével és kapcsolatépítéssel rendezzék. A feszültségek, a konfliktusok, illetve sérelmek/károk megelőzése vagy minimálisra csökkentése érdekében inkluzív döntéshozatali folyamatokat alkalmaznak. Konfliktus vagy sérelem/kár bekövetkezése esetén az érintettek rendszerint egy facilitátor jelenlétében találkoznak, hogy eldöntsék, hogyan kezeljék azt, és hogy a jövőben hogyan viselkedjenek egymással. A facilitátorok gyakran a közösség tagjai közül kerülnek ki, szakmailag képzettek és felügyeletet gyakorolnak.

Milyennek kell lennie egy intézkedésnek, ha maximálisan resztoratívnak szánják?
•	Az áldozatot ért sérelem/kár jóvátételén (és gyakran az elkövető hátterének és neveltetésének hiányosságain) kell alapulnia;
•	a cselekmény által érintett személyek közötti párbeszéden kell alapulnia;
•	az áldozat és az elkövető önkéntes részvételén kell alapulnia;
•	a közösség részvételén kell alapulnia;
•	a bűnmegelőzési politikáért, a szociálpolitikáért és a gazdaságpolitikáért felelős személyekre bűncselekmények miatt nehezedő nyomásra vonatkozó információ-visszacsatoláson kell alapulnia.
Bizonyos intézkedések részben resztoratív jellegűek; ezeknek a kritériumoknak eleget tesznek, másoknak viszont nem. Más kritériumok reparatív jellegűek, de nem resztoratívak (pl. az áldozattal folytatott párbeszéd vagy a javító célzat helyett a büntetést helyezik előtérbe).

VÁZLATOS ÁTTEKINTÉS:

1	Fiatalkorú elkövetők
(a) Hogyan rendelkeznek a jogszabályok? 
(b) Ki alkalmazza?
		Észak-Írország

2.	Felnőtt elkövetők
(a)	Hogyan rendelkeznek a jogszabályok?
	Börtönökben alkalmazott helyreállító igazságszolgáltatás
(b)	Ki alkalmazza?
3.	Nehézségek
	Több célkitűzés
4.	Remények
(a)	Elmélet
(b)	Gyakorlat: iskolák, közösség
5.	Következtetések

1.	Fiatalkorú elkövetők
(a) Hogyan rendelkeznek a jogszabályok?
A bírósági eljárás előtti szakasz:

Fiatalkorúak resztoratív célzatú elhelyezése (kísérleti programok): nyolc rendőrkapitányság hatásköri területén néhány rendőr és a rendőrség állományába tartozó közösségi támogató tisztviselő (korlátozott hatáskörrel rendelkező rendőrségi segítők) resztoratív módszerekkel kapcsolatos képzésben részesült, és 2008 novembere óta alkalmazhatja ezeket a módszereket olyan 10–17 éves fiatalokkal, akik első ízben követtek el kisebb súlyú bűncselekményt. Ehhez olyan reményeket fűznek, hogy a büntető igazságszolgáltatási rendszer keretein kívül tartja majd őket. A fiatalkorúak resztoratív célzatú elhelyezése bekerül a helyi nyilvántartásba, de az országos rendőrségi nyilvántartásban nem szerepel.

Megrovás: a rendőrség alkalmazza, lehetőség szerint a szülők jelenlétében (a bűncselekményekről és a rendzavarásról szóló 1998. évi törvény).

Végső figyelmeztetés: hasonló keretek között alkalmazzák, de a visszaesés valószínűségének csökkentésére irányuló beavatkozásnak kell kísérnie (a bűncselekményekről és a rendzavarásról szóló 1998. évi törvény).

Fiatalkorúakkal foglalkozó bíróságok végzései
Resztoratív folyamatra utalás (a büntető igazságszolgáltatásról és a bevándorlásról szóló 2008. évi törvénnyel módosított, a fiatalkorúakkal szembeni igazságszolgáltatásról és a bűnügyi bizonyítékokról szóló 1999. évi törvény). A bíróságnak resztoratív folyamatra utalást kell elrendelnie – kivéve, ha jelentéktelen vagy nagyon súlyos bűncselekményről van szó, amelyek esetében:
•	az elkövetőt korábban egyszer már elítélték, de még nem rendeltek el az ügyében resztoratív folyamatra utalást,
•	az elkövetőt korábban már kötelezték a rendzavarástól való tartózkodásra, illetve
•	az elkövetőt korábban feltételesen szabadlábra helyezték.

Rendkívüli körülmények között, a fiatalkorú elkövetőkkel foglalkozó munkacsoport ajánlása alapján a bíróság elrendelhet második resztoratív folyamatra utalást. Ezen túlmenően a bíróság:
•	a resztoratív folyamatra utalást jó magaviselet miatt korábban visszavonhatja,
•	a fiatalkorú elkövetőkkel foglalkozó bizottság ajánlása alapján legfeljebb három hónapra meghosszabbíthatja a resztoratív folyamatra utalást (például olyan esetekben, amikor az elkövető tőle független körülmények, pl. betegség miatt nem tesz eleget kötelezettségeinek).

Egy példa:
Egy fiatalembert megtámadtak és kiraboltak; két támadóját elfogták és 12 hónap resztoratív folyamatra ítélték. Ez azt jelentette, hogy meg kellett jelenniük egy önkéntesekből álló bizottság előtt, ahol vállalták azt, hogy az említett időszakban közérdekű munkát végeznek, valamint azt, hogy levélben vagy személyes találkozókon bocsánatot kérnek áldozatuktól. A fiatalember találkozni akart velük, és egyikük hajlandó is volt a találkozóra. A fiatalember a találkozó után a következőket írta: „furcsa, de hasznos tapasztalat volt. Választ kaptam az engem foglalkoztató kérdésekre. ... Nemcsak engem érintett a bűncselekmény, hanem a családomat és a barátaimat is; ez ugyanígy volt a támadóim esetében is...felbecsülhetetlen értékű volt, hogy az ő szemszögükből is meghallgattam, hogy milyen hatással volt rájuk a bűncselekmény.  ... a találkozótól megnyugodtam és magam mögött tudtam hagyni ezt a negatív élményt. A helyreállító igazságszolgáltatás terén szerzett tapasztalatomat követően úgy érzem, elégedett vagyok a rendszerrel – annak ellenére, hogy az volt a benyomásom, hogy a velem dolgozó munkacsoport erőforráshiánnyal küzdött, de kétségkívül nem hiányzott belőlük a lelkesedés.”
Oxfordshire-i Fiatalkorú Elkövetőkkel Foglalkozó Szolgálat, 2009)

Fiatalkorúak rehabilitációra utalása: A büntető igazságszolgáltatásról és a bevándorlásról szóló 2008. évi törvény 1. szakasza (1) bekezdésének a) pontja, valamint 1. melléklete 6. bekezdése (1) pontjának a) alpontja és 8. bekezdése (2) pontjának b) alpontja a következőképpen rendelkezik: Azon elkövetők esetében, akiknél már elrendeltek resztoratív folyamatra utalást, vagy akiknek a bűncselekménye túlságosan súlyos a resztoratív folyamatra utaláshoz, 2009. november 30-tól az alábbi követelmények kapcsolódhatnak a fiatalkorúak rehabilitációra utalásához:

aktív tevékenység (lásd alább)	felügyelet	
kijárási tilalom	elektronikus nyomon követés	
kizárás	tevékenységi tilalom	
helyi hatóság által felügyelt lakóhely	kábítószer-függőség kezelése	
nevelés-oktatás	lakóhely	
mentális egészségügyi kezelése	program	
díjmentes munkavégzés (16/17 évesek számára)	gondozóközpont	
kábítószer-függőség vizsgálata	intenzív felügyelet és őrizet	
toxikus anyagok miatti kezelés	intenzív támogatás	
Aktív tevékenység:
Az elkövetőnek részt kell vennie meghatározott tevékenységekben, amelyek magukban foglalhatnak reparatív célú tevékenységet, például az elkövető, valamint a több közösségi ítélet tárgyát képező bűncselekmények által érintett személyek közötti kapcsolatfelvételt. Néhány, csak tíz éve hatályban lévő közösségi ítéletet a fiatalkorúak rehabilitációra utalása váltja majd fel.

Észak-Írország
Észak-Írországban 2006 decembere óta a fiatalkorú elkövetők esetében resztoratív alapelveket épített be az igazságszolgáltatásról szóló 2002. évi (észak-írországi) törvény. 
Az ügyek:
•	a bírósági eljárás előtti szakaszban – a bűnösség beismerését követően – az ügyészséghez utalhatók, vagy
•	ítélethirdetést követően azokat resztoratív folyamatra utalhatja. Az ügyeket a legsúlyosabb bűncselekmények kivételével fiatalkorúakkal foglalkozó konferenciára kell utalni.
Kutatók arra a megállapításra jutottak, hogy „az áldozatok számára a büntetés fogalma másodlagos volt ahhoz képest, hogy találkozzanak a fiatalkorú személlyel és magyarázatot kapjanak a cselekedeteire. Az áldozatok jelentős aránya (79%) azért vett részt a találkozón, mert segíteni akart a fiatalkorúnak.” Campbell és szerzőtársai, 2005). A közösség részéről azonban kevesen tanúsítanak érdeklődést azokon kívül, akik részt vesznek a családi csoportkonferenciákon.

C Campbell, R Devlin, D O'Mahony, J Doak, J Jackson, T Corrigan and K McEvoy (2005) Evaluation of the Northern Ireland Youth Conference Service (NIO Research and Statistical Series: 12. sz. jelentés). Belfast: Queen's University, Institute of Criminology and Criminal Justice
www.nio.gov.uk/evaluation of the northern ireland youth conference.service.pdf
Chapman, A (2007) ‘A flagship for youth justice: the Northern Ireland restorative youth conference model.’ Resolution, (27), 10–11. o.
Jacobson, J, and P Gibbs (2009) Out of trouble: restorative youth justice in Northern Ireland. London: Prison Reform Trust.

(b) Ki alkalmazza?

Megrovások, végső figyelmeztetések: ezeket a rendőrség alkalmazza.

Resztoratív folyamatra utaló végzések: A fiatalkorúakkal foglalkozó bíróságok végzései, amelyeket a fiatalkorú elkövetőkkel foglalkozó munkacsoportok/szolgálatok hajtanak végre.
Az ország minden részén működik fiatalkorú elkövetőkkel foglalkozó munkacsoport, amelyben a rendőrség, a pártfogó felügyelői szolgálat, a szociális szolgálatok képviselői, egészségügyi, oktatási szakemberek, kábítószerrel és alkohollal való visszaéléssel foglalkozó szakemberek, valamint a fiatalkorúak elhelyezésével foglalkozó pártfogó felügyelők vesznek részt.
A bíróság által elrendelt szolgáltatásokat nyújtják, ideértve a fiatalkorú elkövetőkkel foglalkozó bizottságokat is, amelyekben a lakosság képzett tagjai (egyikük az elnök) és egy pártfogó felügyelő vesz részt. Központi szinten nincs adatgyűjtés, de 2008-ban a Fiatalkorúakkal Foglalkozó Igazságszolgáltatási Tanács 5000-nél többre becsülte azoknak a bizottsági tagoknak a számát, akik jelenleg a 157 fiatalkorú elkövetőkkel foglalkozó munkacsoportban tevékenykednek.

A cél az, hogy a fiatalkorú elkövető számára cselekvési tervet dolgozzanak ki, amely tartalmazhatja az áldozat kárának jóvátételét. Ez azonban csak részben resztoratív, ugyanis:
•	csak fiatalkorú elkövetőkre vonatkozik,
•	az elkövetők számára nem önkéntes,
•	kevés áldozat vállal részvételt,
•	bizottsági tagként bevonja a közösség tagjait, akik azonban a büntető igazságszolgáltatás felügyelete alatt vannak.

A fiatalkorú elkövetőkkel foglalkozó munkacsoport a fiatalkorú elkövetők szükségleteit országos felmérés segítségével határozza meg, amely feltárja azokat a konkrét problémákat, amelyek bűncselekmény elkövetésére késztetik a fiatalkorút, továbbá felméri, hogy mennyire veszélyeztetnek másokat. Ez lehetővé teszi a fiatalkorú elkövetőkkel foglalkozó munkacsoport számára, hogy megfelelő programokat határozzon meg a fiatalkorú szükségleteinek kezelésére, célja pedig az, hogy megakadályozza a további bűncselekmények elkövetését.

A feladatra helyi mediációs szolgálatok és más szervezetek is szerződtethetők,
például az áldozatokkal és a helyreállító igazságszolgáltatási szolgálatokkal egy nagyszabású szolgáltatási szerződést léptetett életbe a Children’s Society a Hartlepool-beli fiatalkorú elkövetőkkel foglalkozó munkacsoporttal együttműködésben. (Healthcare Commission, 2008)
(Healthcare Commission et al. (2008) Joint inspection of Youth Offending Teams of England and Wales. Report on: Stockton on Tees Youth Offending Service.)
 „Adults: stated aims of sentencing include punishment.” CJA 2003

Bizonyos helyeken, például Surrey megyében a fiatalkorú elkövetőkkel foglalkozó munkacsoport általánosan alkalmazottá teszi a resztoratív gyakorlatokat és az áldozatokkal való kapcsolatfelvételt.

A Koronabíróság (Crown Court) súlyosabb bűncselekményekkel foglalkozik; a 15–17 éves elkövetők esetében a maximálisan kiszabott büntetés – a súlyos bűncselekmények kivételével – két év. :
2.	Felnőtt elkövetők

Csak a lehetőségek adottak, a bíróságok nem kötelesek resztoratív intézkedéseket alkalmazni.
(a) Hogyan rendelkeznek a jogszabályok?
A bírósági eljárás előtti szakasz
Az eljárás felfüggesztése (a királyi ügyészségről szóló törvénykönyv)	5. § 10. bek. (h) pont:
„Kevésbé valószínű a vádemelés, ha... a terhelt jóvátette az általa okozott veszteséget vagy kárt.” 
Lehetséges, de a gyakorlatban nem alkalmazzák.

Helyreállító igazságszolgáltatást informális keretek között alkalmaz a Leicestershire megyei rendőrség, részben a saját érdekében, részben a rendőrségi ügyintézési idő megtakarítása végett. Egy-egy letartóztatás 7–8 óra papírmunkát igényel, mielőtt az ügy ügyészségi szakaszba kerül, ezzel szemben egy resztoratív találkozó megszervezése és lebonyolítása kb. 2–3 órát vesz igénybe. 1200 rendőr részesült a resztoratív módszerekkel kapcsolatos képzésben, a kisebb súlyú bűncselekmények esetében pedig mérlegelési jogkörrel rendelkeznek. 2008. július 1. óta a célszám elérésén alapuló letartóztatások foganatosítása helyett resztoratív úton is foglalkozhatnak eseteikkel. Az áldozatok szívesebben rendezik a problémákat az igazságszolgáltatási rendszer keretein kívül, az elkövető így nem kerül a bűntettesek nyilvántartásába. Kilenc hónap alatt 2666 ügyet rendeztek ilyen módon, melyek mintegy 900 fiatalkorút és 1100 felnőttet érintettek. A becslések szerint több mint 18 500 óra rendőrségi ügyintézési időt takarítottak meg, és ezt az időt helyi rendfenntartási feladatokra fordították. Eddig azonban az eseteknek mindössze kb. 10%-ában alkalmaztak szembesítéses mediációt.

Feltételhez kötött figyelmeztetés: a büntető igazságszolgáltatásról szóló 2003. évi törvény 22–27. szakasza.
„... helyénvaló lehet, amennyiben a királyi ügyész úgy ítéli meg, hogy bár a közérdek vádemelést indokolna, a gyanúsított, az áldozat és a közösség érdekeit esetlegesen hatékonyabban szolgálja, ha a gyanúsított eleget tesz rehabilitációt vagy jóvátételt célzó, megfelelő feltételeknek. E feltételek között szerepelhetnek resztoratív eljárások.”    (összefoglaló: a királyi ügyészségről szóló törvénykönyv 8. §-ának (4) bekezdése)

Bírósági végzések
Bírságok, kártérítési végzések: a kártérítési végzéseknek nagyobb jelentőséggel kell bírniuk, mint a bírságoknak.

Közérdekű munkáról szóló végzések: 16 éves és 16 év feletti elkövetők esetén (a büntető igazságszolgáltatásról szóló 2003. évi törvény 177. szakasza (1) bekezdésének b) pontja értelmében az aktív tevékenység követelménye1 (201. szakasz (2) bekezdés): 
„magában foglalhat olyan tevékenységet, melynek célja jóvátétel, ilyen például az elkövetők és a bűncselekményük által érintett személyek közötti kapcsolatfelvétel.”
Néhány helyi mediációs szolgálat él ezzel a lehetőséggel, de évente csak néhány üggyel foglalkozhatnak.

Az ítélethirdetést követő szakasz
Helyreállító igazságszolgáltatás alkalmazása börtönökben
Az országnak egy olyan területén, ahol a pártfogó felügyelői szolgálat helyreállító igazságszolgáltatással foglalkozik, Mark barátnője azt állította, hogy Peter megütötte őt. Mark elment Peterékhez, és olyan súlyosan megrugdosta és megverte, hogy Peter hat hétig volt kórházban, és pszichológiai problémák mellett maradandó agykárosodást szenvedett. (A neveket megváltoztattam.) Markot 2005-ben határozatlan időre szóló, de legalább 8 évig terjedő társadalomvédelmi célú szabadságvesztésre ítélte a bíróság. Felkereste őt a helyreállító igazságszolgáltatási szolgálat, és Mark beleegyezett abba, hogy jóváteszi az áldozatának okozott kárt, Peter azonban nem akart kapcsolatba lépni vele. Később Peter mégis azt remélte, hogy segíthet a felépülésében, ha megtudja, mi történt azon az éjszakán, ugyanis nem emlékezett a történtekre. Több megbeszélést követően sor került egy börtönön belüli találkozóra Mark, az édesanyja és a fivére, Peter, a szülei és három barátja, a pártfogó felügyelő, az ügyben illetékes rendőr és egy, a helyreállító igazságszolgáltatás terén képzett, egyenruhás börtöntisztviselő, valamint a facilitátor jelenlétében.

Mark vállalta a felelősséget a tettéért, és azt mondta, hogy nagyon sajnálja a történteket, de nem is számít arra, hogy megbocsátanak neki. Peter keveset beszélt, de azt elmondta, hogy soha nem fog megbocsátani Marknak. Mark és a családja megdöbbentek, amikor látták Peter sérüléseit, és Mark kifejtette, hogy bűnösségének beismerése óta nem tudta, hogy milyen súlyosak Peter sérülései. Megállapodtak abban, hogy Petert tájékoztatni fogják Mark szabadlábra helyezése előtt. Marknak nem állt szándékában, hogy bárkit is bántson és azt mondta, hogy Petert békén fogja hagyni, meg fogja változtatni életmódját, azt azonban nem ígérte meg, hogy nem fogyaszt alkoholt, mert nem akart ígéretszegővé válni.

Peter későbbi elmondása szerint a találkozó sokat segített neki, Mark bevallása szerint pedig: ez volt „életem legmegrázóbb élménye, ugyanakkor a leghasznosabb is.” Hat hónappal később Peter állapota számottevően javult, Mark feltételes szabadlábra helyezésért folyamodott, de kérelmét elutasították.
Thames Valley – Felnőtt elkövetőkkel Foglalkozó Resztoratív Szolgálat

A pártfogó felügyelői szolgálat áldozatokkal való kapcsolatfelvételre létrehozott programjának jogszabályban foglalt kötelezettsége a szexuális vagy erőszakos bűncselekmény áldozatával (vagy közeli hozzátartozójával) való kapcsolatfelvétel, ha az elkövetőt legalább 12 hónap börtönben letöltendő szabadságvesztésre ítélik, vagy ha az illetőt kórházban tartják őrizetben a kiengedését érintő korlátozások mellett.

Ez lehetőséget teremt resztoratív találkozóra, ugyanakkor annak függvénye, hogy a pártfogó felügyelő tisztában van-e a helyreállító igazságszolgáltatás előnyeivel és hajlandó-e annak körülményeit megszervezni.

A Sheffield régiójában működő REMEDI elnevezésű civil szervezet képzett önkéntes mediátorok közreműködésével nyújt mediációs szolgáltatást áldozatok és elkövetők számára. Az erőszakos bűncselekmény miatt legalább 12 hónap szabadságvesztésüket töltő fogvatartottakkal a pártfogó felügyelői szolgálat veszi fel a kapcsolatot, és az tájékoztatja őket az áldozatokkal kapcsolatos oktatásról és a mediációról.

A börtönben zajló munka egy része nem teljesen resztoratív: nem áldozatok és elkövetők közötti találkozókat, hanem áldozatokkal kapcsolatos oktatást („victim awareness”) szerveznek. A Walesben található Cardiff börtönében egy SORI (Supporting Offenders through Restoration Inside; elkövetők támogatása belső helyreállítás útján) elnevezésű program indult: a program fogvatartottak számára (önkéntes részvételen alapuló) tanfolyamokat tart, amelyre elhívja hasonló bűncselekmények áldozatait és a közösség tagjait. A programot jelenleg más börtönökben is terjesztik és fiatalkorú elkövetőkkel is alkalmazzák.

Houlston-Clark, J (2007) 'SORI: Supporting Offenders through Restoration Inside : a restorative justice programme at HMP Cardiff Resolution (Restorative Justice Consortium) (27), 11. o.; 
Houlston-Clark, (2008) 'More news from SORI.'  Resolution (28), 10–11. o.

Egy másik, börtönben alkalmazott kezdeményezés elnevezése „Sycamore Tree” (Platánfa): ennek keretében a fogvatartottak és olyan áldozatok találkoznak, akiknek nincs az elkövetőkkel közvetlen kapcsolata, és ezért ez a kezdeményezés – a SORI-hoz hasonlóan – nem teljes mértékben resztoratív. A hangsúlyt az okozott kárra/sérelemre helyezi, és végeredményként életmód-változtatást szorgalmaz. A kezdeményezés keresztény alapelvekből merítkezik, de nem célja, hogy a fogvatartottak hívővé váljanak. Mason, A (2009) Sycamore tree: victim awareness and restorative justice.' Resolution (32), 5. o.

(b) Ki alkalmazza?
Valójában ez maga a probléma. Egyes helyeken a közösségi mediációs szolgálatok alkalmaznak áldozat és elkövető közötti mediációt, máshol a pártfogó felügyelői szolgálat. A börtönmediációnak nincs jogalapja, így az teljes mértékben önkéntes. Alkalmazható a legsúlyosabb bűncselekményeknél is.
Vezető rendőrségi tisztviselő figyelmeztethet erre, ha az elkövető beismeri bűnösségét és hozzájárul a mediációhoz, és nem áll rendelkezésre elegendő bizonyíték az illető elítéléséhez.

Egy kormányzati támogatású projekt, amelyet néha resztoratívként mutatnak be, az Észak-Liverpoolban működő Community Justice Centre (Közösségi Igazságszolgáltatási Központ). A központ, amely a New York-i Brooklynban alkalmazott Red Hook program mintájára épül, 2004 decemberében nyílt meg. Problémamegoldó szemléletet alkalmaz, amely több ügynökség együttműködésére, helyszínen nyújtott változatos szolgáltatásokra, a közösség részvételére, valamint a folyamatosság érdekében egyetlen bíró ítélkezésére terjed ki. A kijelölt bírót mindeddig széles körben dicséret illette, de felmerült olyan aggodalom, hogy a program egésze túlságosan is tőle függ. Egy igazságügyi minisztériumi értékelés gyakran és pozitívan nyilatkozik a helyreállító igazságszolgáltatásról, bár nem szerepel a konkrét célkitűzések között (1. o.) Eddig nem sok ügyet utaltak resztoratív folyamatra:  egy 2007-ben végzett kutatás szerint mindössze 61-et (azaz az ügyek 3%-át) (McKenna 2007, 45. o.) Egy resztoratív koordinátort csak heti két napra rendeltek ki, és „jelenleg nincs kellő létszámú humán erőforrás ahhoz, hogy a felnőtt elkövetők ügyében érintett valamennyi áldozattal kapcsolatot lehessen létesíteni a helyreállító igazságszolgáltatási megközelítések alkalmazhatóságának feltérképezése érdekében (ugyanott, 45. o.). (Ez egyébként egy érv arra, hogy önkénteseket alkalmazzanak mediátorként, mert egy adott költségvetés erejéig közülük több személyt lehet felvenni.) Folyamatban van több más közösségi igazságszolgáltatási központ felállítása, de előfordul, hogy nem találnak ugyanolyan rendkívüli kaliberű bírákat, és nem hivatalos beszámolók szerint ennek a központnak nincsenek olyan szintű erőforrásai, mint a New York-inak.
McKenna, K (2007) Evaluation of the North Liverpool Community Justice Centre, i Ministry of Justice Research Series 12/07.
http://webarchive.nationalarchives.gov.uk/ és http://www.justice.gov.uk/docs/liverpool-full-report 

Hasonló kezdeményezés indult Manchester Saltbrd kerületében 2005 novemberében. Bár ezt a kezdeményezést közösségi igazságszolgáltatási kezdeményezés névvel illetik, az irányítóbizottság tagjainak többsége hivatalos szervekből kerül ki, a bírák önkéntesek, ugyanakkor szervesen kapcsolódnak a rendszerhez. Hivatalos beszámolók nem tesznek említést áldozat és elkövető közötti mediációról, létezhet „az okozott kárt helyreállító elem”, de úgy tűnik, hogy ezt a bíróság írja elő, és nem az áldozat és az elkövető megállapodásának tárgya. A helybelieket ösztönzik arra, hogy közvetlenül vegyenek részt az igazságszolgáltatásban, például fiatalkorú elkövetőkkel foglalkozó bizottságok tagjaiként, de nem mediátorként. A helybelieket felkérik arra, hogy határozzanak meg az elkövetők által végzendő közérdekű munkára alkalmas programokat, de nem tesznek említést arról, hogy ebbe az áldozatokat is bevonnák. Létezik egy igen pozitív javaslat, miszerint a program visszacsatolást fog biztosítani bizonyos bűncselekmények vagy problémát jelentő elkövetők kezelésére hozott helyi szintű közösségi fellépésre, viszont nincs szó az elkövetők szociális feltételeinek megváltoztatására irányuló törekvésekről. Az Észak-Liverpoolban indított projekttől eltérően úgy tűnik, hogy ebben magas rangú bírák, nem pedig alacsonyabb fokú bíróság bírái vesznek majd részt.
http://www.communityjustice.gov.uk/salford/about.htm (letöltés időpontja: 2009. szeptember 23.)

2006 novemberében a lordkancellár, Lord Falconer bejelentette, hogy további tíz bíróság fog részt venni a folyamatban; nyilatkozatában több ízben használta a „közösség” szót, viszont „áldozatokról” vagy „helyreállító igazságszolgáltatásról” nem beszélt.
http://www.communityjustice.gov.uk/260.htm (letöltés időpontja: 2009. szeptember 23.)

2008 januárjában a közösségi igazságszolgáltatásért felelős miniszter, Maria Eagle bejelentette, hogy újabb tíz bíróság élt a módszerrel.
http://www.cjp.org.uk/news/archive/boost-for-community-justice-08-01-2008/ (letöltés időpontja: 2009. szeptember 23.)

David Hanson igazságügyi miniszter 2008. szeptember 29-én bejelentett egy független kezdeményezést: a „Citizens Panels” elnevezésű állampolgári bizottságokat. E bizottságok arra hivatottak, hogy lehetővé tegyék a társadalom tagjai számára a közbiztonság és a környezet javítása érdekében a lakókörnyezetükben szükséges tevékenységek meghatározását. Ez az elképzelés Louise Casey, a kormány kriminológiai és közösségi tanácsadója által Engaging communities in fighting crime (A közösségek bevonása a bűncselekmények elleni küzdelembe) címmel készített, 2008 júniusában közzétett tanulmányához kapcsolódik, amely többek között javaslatot tett egy bűncselekményekért felelős állami biztos kinevezésére, aki a bűncselekmények áldozatainak független képviselője és a szélesebb értelemben vett társadalom nevében a bűnügyeket kezelő személy lenne. A tanulmány nem említi a „resztoratív” szót. A közérdekű munkát „visszatérítésnek” nevezi, és inkább büntetésként, mint reparatív intézkedésként írja le; emellett az elvégzendő munkára a közösség tagjainak kell javaslatot tenniük, nem pedig az áldozatnak az elkövetővel való találkozóját követően. Casey azt javasolta, hogy az elkövetők viseljenek jól megkülönböztethető ruházatot, hogy fel lehessen ismerni, hogy bűnözők. (Guardiani, 2008. június 18.)

A délkelet-angliai Somerset megyei Chard városában a helyi bíróság költségmegtakarítási okokból zárva tartott, és 2005 januárjában a helybeliek közösségi igazságszolgáltatási bizottságot hoztak létre Chard és Ilminster városának. A bizottság önkéntesekből áll, akik képzés útján elsajátították az International Institute for Restorative Practices (Resztoratív Gyakorlatok Nemzetközi Intézete) módszerét. A bizottsági üléseken való részvétel önkéntes, és az elkövetőnek felelősséget kell vállalnia a tetteiért, ellenkező esetben az ügy a néhány mérföldnyire található, legközelebbi illetékes bírósághoz kerül. Következzen egy példa:

Egy 14 éves fiú megrongálta egy idős hölgy kerítését. Beismerte tettét, megjelent a bizottság előtt, és beleegyezett abba, hogy megjavítja és lefesti a kerítést. Egy helyi közösségi alap fizette az eszközöket, ő pedig elvégezte a munkát. 18 hónappal később még mindig kertészkedett az idős hölgynél.

2006 márciusáig a bizottság 50 határozata közül kettőt szegtek meg. Egy 18 hónapos kísérleti projektre közérdekű munka céljára támogatást nyújtott a megyei tanács, a projektet a Belügyminisztérium finanszírozta, de a Somerset resztoratív megyévé tételére vonatkozó évi 100 000 fontos igényt a minisztérium elutasította.

Mirsky, L (2006) ‘The Chard and Ilminster Community Justice Panel restorative community justice’ http://www.realjustice.org/library/cicjp.html 
Local Government Information Unit (2009) Primary Justice.

Hasonló bizottságokat javasoltak máshol is, például Wellington, Taunton, Sheffield és Norfolk városában. A sheffieldi bizottságnak 2009 májusában kellett volna megkezdenie tevékenységét a Sheffield Safer and Sustainable Communities Partnership (a biztonságosabb és fenntartható közösségekre irányuló sheffieldi partnerség) szerint.
R. Marsden 2009 'Criminals set to meet with their victims', Sheffield Telegraph, 2009. május 20.;
http://www.sheffieldfirstforsafety.net/index.asp?pgid=124976

3.	Nehézségek

(a)	Több célkitűzés
Fiatalkorú elkövetők: a bíróságoknak tekintettel kellene lenniük a következőkre:
a fiatalkorúakkal foglalkozó igazságszolgáltatási rendszer elsődleges célja (a bűnelkövetés és a visszaesés megakadályozása)
az elkövető jólléte
az ítélethozatal céljai, melyek az alábbiak:
büntetés
reform és rehabilitáció
a társadalom védelme
a bűncselekményben érintett személyek kárának jóvátétele

Meier professzor úr hangsúlyozta, hogy:
Die Entscheidung uber das lob' und 'wie lange' der Strafe ... verfolgt eine Reihe unterschiedlicher Zwecksetzungen, die in einem nicht auflosbaren Spannungsverhaltnis zueineander stehen
[Annak eldöntése, hogy „legyen-e” és „mennyi időre szóljon” a büntetés, különféle céloktól függ, melyek feloldhatatlan feszültségben állnak egymással]
Meier, B-D (2003). Kriminologie München: C H Beck. 258. o.

(b)	Mindenkinek más és más elképzelése van a helyreállító igazságszolgáltatásról. Összességében megállapítható, hogy a közelmúltbeli intézkedések nem voltak kifejezetten resztoratív jellegűek. Íme egy példa:
A közösségi reparatív jellegű programok jelentős része pozitív tanúbizonyság volt a helyreállító igazságszolgáltatási szakemberek törekvéseire, bár a programok kétharmada kertészkedésre, fele hulladékgyűjtésre irányult, sok pedig szórólap-terjesztésre vonatkozott: alacsony képzettséget igénylő, repetitív tevékenységek.
(Healthcare Commission et al. (2008) (idézett mű) 36. o. (4)

A büntető igazságszolgáltatásról és a bevándorlásról szóló 2009. évi törvényjavaslatban bevezetett ítélethozatali iránymutatások az ítélethozatal szimbolikus, leleplező funkcióját hangsúlyozzák a bíróságok számára, a gyakorlati célok – mint például a jóvátétel vagy a rehabilitáció – másodlagosak.

(c)	Infrastruktúra hiánya. Szükség van mediációs központokat tömörítő országos hálózatra.

(d)	A rendszerből hiányzik a társadalmi bűnmegelőzési politikára adott visszacsatolási mechanizmus.

4.	Remények
(a) Elmélet
Négy, egymástól független szervezet a közelmúltban támogatta a helyreállító igazságszolgáltatás elvét:

A Howard League for Penal Reform elnevezésű szervezet „támogatja a helyreállító igazságszolgáltatást a súlyosabb bűncselekmények és az ilyen bűncselekményeket elkövetők esetében egy decentralizált büntető igazságszolgáltatási rendszer keretében, amelyben a helyreállító igazságszolgáltatást csökkentett mértékű szabadságvesztéssel együtt alkalmazzák” (58. o.), megfelelő biztosítékokra is figyelemmel.
Howard League for Penal Reform (2009) Do Better Do Less: The report of the ( Ommission on English Prisons Today. London: Howard League.

Az Institute for Public Policy Research arra a megállapításra jutott, hogy a helyreállító igazságszolgáltatás eredményeként több elkövető azonosítható és kezelhető. Amikor a helyreállító igazságszolgáltatást diverziós eszközként használták a hagyományos büntető igazságszolgáltatási rendszer alternatívájaként, például New Yorkban és Canberrában lebonyolított projektek során, 2–4-szeresére nőtt azoknak a bűncselekményeknek a száma, amelyeket „bíróság elé utaltak”. Másfelől pedig nagyobb kihívást jelenthet, mint a hagyományos büntető igazságszolgáltatási rendszer. Azáltal, hogy az egyes személyekre helyezi a hangsúlyt és eközben lehetővé teszi a közösség tagjai számára, hogy szembesítsék az elkövetőket tetteik következményeivel, előfordulhat, hogy a közösségi igazságszolgáltatást az elkövető nehezebben dolgozza fel, mint a személytelen, eljárásra koncentráló bírósági eljárást. A helyi közösség önkénteseivel való személyes találkozó alkalmával az elkövető számára nehéz, hogy ne őszintén reagáljon a bűncselekményével és annak bizonyítható következményeivel kapcsolatos kérdésekre; ez ajánlatossá teszi a közösségi igazságszolgáltatás (azon belül a helyreállító igazságszolgáltatás) bevezetését legalább közepes súlyosságú vétségekre és erőszakos bűncselekményekre is (31. o.).
Farrington-Douglas, J (2009) Towards a popular, preventative youth justice system. London: Institute for Public Policy Research.

Az All-Party Parliamentary Local Government Group elnevezésű szervezet az elsődleges igazságszolgáltatásról szóló 2009. évi jelentésében foglalkozott a helyreállító igazságszolgáltatással. Megállapította, hogy „[a] helyreállító igazságszolgáltatás hatékonysága nem a körülményektől függ: szomszédok közötti vitás ügyekben és erőszakos bűncselekmények esetén egyaránt alkalmazható.” A szervezet azt szeretné, ha a kisebb súlyú bűncselekményekkel helyi szinten foglalkoznának, de adott esetben a súlyosabb bűncselekményekkel is helyi szinten kellene foglalkozni. 
A-PLGG (2009) Primary justice: an inquiry into justice in communities.  London: Local Government Information Unit

A Centre for Social Justice elnevezésű jobbközép agytröszt azt javasolta, hogy a helyreállító igazságszolgáltatást a rendőrség alkalmazza. Előfordult például, hogy két szomszédnak régóta húzódó vitája volt zaj és antiszociális viselkedés miatt, és hét hónapon keresztül kb. hetente négyszer hívták ki a rendőrséget (121 hívással). Egy resztoratív konferenciát követően nem érkezett több hívás. Becslések szerint ez több mint 3000 fontnak megfelelő rendőrségi ügyintézési időbe került, míg a konferencia 2 óra 50 percig tartott és 87 fontba került.
CSJ (2009) A force to be reckoned with: a policy report by the Policing Reform Working Group, 114. o.

A Victim Support elnevezésű szervezet elismeri, hogy a helyreállító igazságszolgáltatás kifejezetten hatékony lehet a bűncselekmények áldozatai számára, továbbá csökkentheti a visszaesést – feltéve, hogy az áldozatok preferenciáit és érdekeit fokozottan figyelembe veszik, a részvétel fakultatív, és a facilitátorok kellően képzettek. Ezen túlmenően a szervezet szerint az áldozat elutasító magatartása nem befolyásolhatja az ítélet súlyosságát. A szervezet nincs meggyőződve arról, hogy szükség van helyreállító igazságszolgáltatásról szóló törvényre, amint azt a Restorative Justice Consortium javasolta, és tulajdonképpen maga a konzorcium konkrétan nem fogalmazta meg, hogy a szóban forgó törvénynek miről kellene rendelkeznie.
Victim Support (2009) Victim Support's response to 'Engaging communities in criminal justice: the Restorative Justice Consortium response
(b) Gyakorlat: iskolák, közösség
Egyes városok és megyék „resztoratívnak” vallják magukat. Ez eddig főként fiatalkorúak vonatkozásában érvényes. Következzen egy példa:

Hull azt reméli, hogy „resztoratív várossá” válik: mindenkinek, aki munkája során gyermekekkel foglalkozik, részesülnie kellene resztoratív gyakorlatokra irányuló képzésben.
A Collingwood School „speciális intézkedések” hatálya alá tartozott. Resztoratív intézkedések – például osztálytermi körök, képzett iskolai személyzet és tanulók – 2007 tavaszától 2008 júliusáig tartó életbe léptetését követően 98,3%-kal kevesebb lett az osztályteremből való kiküldések száma és 86,7%-kal javult a pontosság. Az Endeavour High School középiskolában 45,6%-kal csökkent a verbális visszaéléses esetek száma, 59,4%-kal csökkent a fizikai visszaéléses esetek száma, 100%-kal csökkent a kábítószer-használat, 50,0%-kal kevesebb lopás történt, 44,5%-kal csökkent a határozott időre szóló kizárások száma, 62,5%-kal csökkent a tantestületi hiányzás: mindez 8 hónap alatt több mint 60 000 font megtakarítást eredményezett.
http://www.safersanerschools .org.libray/bull09.html

Lancashire. A rendőrség, valamint a gyermek- és ifjúságügyi minisztérium együttműködést folytat annak érdekében, hogy resztoratív gyakorlatokra vonatkozó ismereteket adjanak át a gyermekekkel foglalkozó szolgálatoknak.

A közösségi mediáció területén egy ideje nem folynak kutatások, de az első tanulmányok egyike megállapította, hogy a társadalmi előnyei mellett a mediáció jóval költségtakarékosabb, mint szinte bármely más beavatkozás. 1996-os árakon számítva nagyjából 250 fontba vagy még kevesebbe kerül, szemben az ítélethez folyamodás 1200 fontos költségével és a kilakoltatási végzés közel 4000 fontos költségével.
J Dignan, A Sorsby and J Hibbert (1996) Neighbour disputes: comparing the cost-effectiveness of mediation and alternative approaches. University of Sheffield: Centre for Criminological and Legal Research, 76–77. o.

5.	Következtetések

Azok, akik már megtapasztalták akár résztvevőként, akár facilitátorként, vagy már tanulmányozták tudományos kutatóként, szinte egyöntetűen támogatják a helyreállító igazságszolgáltatást.

A jogszabályok korlátozott mértékben teszik lehetővé a helyreállító igazságszolgáltatást. Nem létezik egyértelmű meghatározása (lásd a jóvátételt), és az sem tisztázott, hogy milyen szakaszban (diverzió/bírósági végzés/ítélethirdetést követő szakasz) alkalmazható. Gyakran a meglévő jogi keretrendszeren belül kerül rá sor, a rendszeren belüli személyek támogatásától függ.

Mit igényel?
•	Gyakorlati szakemberekből álló egységes testület a lebonyolításhoz és az előírások betartásához.
•	A megtakarított rendőrségi ügyintézési idő ellenértékéből finanszírozott erőforrások, továbbá bírósági és börtöni erőforrások.
•	A bűncselekmények jelentette nyomásra vonatkozó információ-visszacsatolás a bűnmegelőzési politikáért, valamint a szociálpolitikáért és a gazdaságpolitikáért felelős személyeknek.
•	Olyan törvény, amely szükségessé teszi a figyelembevételét, ugyanakkor nem túlságosan előíró jellegű az eljárást illetően; lakossági oktatás (eddig még nem rendszeres).
•	Lakossági oktatás.

Az iskolák számára informális, az iskolaigazgatótól függ
közösségi mediáció, közösségi alapú kezdeményezések

Létezik tehát egy jogszabályban foglalt intézkedéssorozat, amely lehetővé teszi, de nem írja elő a helyreállító igazságszolgáltatást (kivéve a resztoratív folyamatra utaló végzéseket, amelyek bizonyos körülmények között kötelezőek, de nem teljes mértékben resztoratívak), továbbá léteznek kormányzati kezdeményezések, amelyek többnyire csak részben resztoratív jellegűek, és van néhány nem hivatalos kezdeményezés is. Úgy tűnik, hogy a kormány „kezdeményezés-halmozási kórságban” szenved, de eközben nem kifejezetten resztoratív szellemiségű. Amikor áldozatokról beszél, általában az érdekli, hogy a meglévő rendszerbe skatulyázza őket, és láthatóan a „közösségi igazságszolgáltatást” részesíti előnyben a „helyreállító igazságszolgáltatással” szemben. A resztoratív koncepció szempontjai lassanként beépülnek a büntető igazságszolgáltatási rendszerbe, de még mindig ott vannak azok, akik szerint az elkövetőkkel kapcsolatos intézkedéseknek büntető jellegűnek kell lenniük: ahelyett, hogy a helyreállító igazságszolgáltatást a jogsértő magatartásra adott másfajta válasznak tekintenék, „nem kellően büntető jellegűnek” tekintik. Egyes intézkedések resztoratív jellegűek, de többségük csak helyi szinten vehető igénybe, és a közelmúltban megalkotott kormányzati intézkedések szellemisége a jelek szerint nem kutatáson, hanem népszerűnek tekintett irányzaton alapul. Reményeink szerint mivel egyre több embernek van a helyreállító igazságszolgáltatással kapcsolatos tapasztalata, növekszik majd az erre irányuló igény, és helyi szintről magasabb szintekre fog tevődni.