A helyreállító igazságszolgáltatás szakembereinek nyilvántartása
ÜDVÖZÖLJÜK ÖNÖKET!

Barbara Tudor
Nicky Gunter
Ben Lyon

Az egyesült királysági modell és a súlyos esetek
•	2004., Home Office (Belügyminisztérium): Útmutató a legjobb gyakorlatokról (alapvető, országos szintű szabályozás)
•	A helyreállító igazságszolgáltatás alkalmazására az áldozat és a tettes ez irányú igénye esetén kerül sor
•	Különbségtétel az egyes esettípusok között (elsősorban fiatalkorúak esetén)
•	Helyreállító jellegű megközelítés: nevelés és tágabb közösség
•	Súlyos és összetett ügyek
•	Nagyobb kockázat és sebezhetőség
•	Tapasztaltabb szakemberekre van szükség
•	Többnyire szabadságvesztés vagy feltételes szabadság alatt

A helyreállító igazságszolgáltatás jogi keretei
•	Integrált, párhuzamos vagy megtűrt?
•	A fiatalkorúak igazságszolgáltatási rendszere integrált, de nem esik szó vele kapcsolatban a helyreállító igazságszolgáltatásról:
„a bíróság az elkövető büntetőjogi felelősségét megállapító ítéletben arra kötelezi az elkövetőt..."
„Ha a bíróság nem rendelkezik a jóvátételről egy olyan esetben, amelyben lehetősége lenne rá, a döntését köteles megindokolni."
•	A felnőttek igazságszolgáltatási rendszerében: pusztán lehetőség, bizonytalan, a párfogói felügyelet mérlegelési jogköre széles. 
Pl.: közösségi büntetések és felfüggesztett büntetések:  „a bíróság további feladatok elvégzésére kötelezheti az elkövetőt”
•	A jogszabály szövege közvetlenül nem említi a helyreállító igazságszolgáltatást.
„jóvátétel”/„anyagi vagy egyéb jóvátétel”/„mediációs ülések”/„ingyenes munkavégzés”/„olyan jóvátételi vagy egyéb tevékenység, amely révén az elkövető és a bűncselekménnyel érintett személyek kapcsolatba kerülnek”

A helyreállító igazságszolgáltatás és az ítélkezési kultúra

•	A büntető igazságszolgáltatás szervei: rendőrség, ügyészség, pártfogó felügyelet, szociális munkások, büntetés-végrehajtás, bíróságok. Ezek az intézmények és személyek mind közhatalmat gyakorolnak, és a saját befolyási területükön meghatározzák az eljárás menetét.
•	A helyreállító igazságszolgáltatás során a facilitátornak le kell mondania erről a hatalomról, mert csak így tudja eredményesen segíteni a feleket az egyezségkötésben.
•	A helyreállító igazságszolgáltatás az önkéntességen, a pártatlanságon, a bizalmasságon és a választás szabadságán alapszik.
•	A hagyományos igazságszolgáltatás az áldozatot pusztán tanúkét kezeli, és csak addig figyel rá, amíg van szerepe az eljárásban; amint betöltötte a funkcióját, a bíróság elbocsátja. Az áldozatnak „nem lehet szerepe az ítélethozatalban”.
•	Az áldozat és a tettes egész másként élik meg a büntetőeljárást és annak menetét.

Példák az ítélethirdetést követő szakaszból
•	Felfüggesztett szabadságvesztés: a bíró előír egy konkrét tevékenységet, pl. „az elkövető köteles az előírások szerint részt venni a helyreállító igazságszolgáltatási eljárásban”, majd később beszámoló a bíróságnak
•	Csoportmunka a börtönben: „pótáldozatok” segítségével, fiatalkorúak börtönében, rablás/testi sértés miatt szabadságvesztésre ítélt fiatalkorúakkal, áldozat-elkövető kapcsolatokra szakosodott, a londoni pártfogó felügyeletnél dolgozó mediátorok részvételével
•	Az áldozat kezdeményezése: a szabadságvesztés letöltése idején az áldozat lánytestvére (az áldozat kómába esett a támadás után, és azóta meghalt) el szeretné mondani az elkövetőnek, hogy milyen személyes következményekkel járt a tettes cselekménye.
•	Az elkövető kezdeményezése: a szabadságvesztés letöltése idején, feltételes szabadság során vagy szabadlábra helyezés után; a börtön áldozati szempontú programjával való együttműködés eredményeként
•	Az emberi jogokról szóló 1998-as törvény, 10. §: A véleménynyilvánítás szabadsága:
„A véleménynyilvánítás szabadsága mindenkit megillet. Ez alapján mindenki jogosult az önálló véleményalkotásra, valamint arra, hogy hozzáférjen információkhoz és továbbítson információkat anélkül, hogy ebbe bármilyen állami szerv beavatkozna." "

Szabványok és akkreditáció
•	Az Egyesült Királyság helyreállító igazságszolgáltatási modellje: „nyílt piaci rendszer”, egymással versenyző szervezetek által biztosított többféle modell és képzés, nincs központi koordináció, és nem kényszerülnek rá az együttműködésre.
•	Siker: A Belügyminisztérium által támogatott „Útmutató a legjobb gyakorlatokról” c. kiadvány - ezt valamennyi érintett és szervezet elfogadja
Országos Foglalkozási Szabványok (National Occupational Standards)
A helyreállító igazságszolgáltatás elvei

•	Rendkívül sokszínű helyreállítási gyakorlat: a rossz gyakorlatot senki sem szankcionálja
•	Szakmai szerv: volt kísérlet a létrehozására, de nem volt megfelelő támogatás
•	Akkreditáció: a helyreállító igazságszolgáltatási programok minősítési minimumkövetelményeinek kialakítása folyamatban van.

A fiatalkorúak igazságszolgáltatása: a helyreállító igazságszolgáltatás jogszabályi háttere
•	A bűncselekményekről és a közrend megzavarásáról szóló 1998-as törvény alapján bevezetett reform keretében megfogalmazták azt az elvet, hogy a fiatalkorúak igazságszolgáltatásának elsődleges célja a fiatalkorúak bűnelkövetésének megelőzése.
•	A fiatalkorúak büntető igazságszolgáltatási rendszerének felügyeletére és ellenőrzésére a törvény létrehozta a Belügyminisztérium által támogatott Fiatalkorúak Igazságszolgáltatásának Tanácsát (Youth Justice Board, YJB).
•	Egyebek mellett ez a törvény vezette be a jóvátételre kötelezés intézményét.
•	A kísérleti szakasz után 2000-ben létrejöttek a fiatalkorú bűnözőkkel foglalkozó szolgálatok (Youth Offending Team, YOT). Ezek a szervezetek az egyes önkormányzatok mellett működnek, és több terület, így a szociális szakszolgálatok, a rendőrség, az oktatásügy, az egészségügy és a pártfogó felügyelet szakembereinek közreműködésével dolgoznak a gyermek- és fiatalkorú bűnözés visszaszorításán.

A fiatalkorúak igazságszolgáltatása: a helyreállító igazságszolgáltatás jogszabályi háttere
•	A kísérleti szakasz után 2002-ben bevezették a helyreállító igazságszolgáltatási eljárásra utalás (referral order) intézményét a fiatalkorúak igazságszolgáltatásáról és a bűnügyi bizonyítékokról szóló 1999-es törvény alapján. A jogintézmény a helyreállító igazságszolgáltatás elveinek érvényesítését kívánta elősegíteni a közösség és az áldozatok részvételével.
•	A büntető igazságszolgáltatásról és a bevándorlásról szóló 2008-as törvény módosította a helyreállító igazságszolgáltatási eljárásra utalás alkalmazási körét (2009. áprilisi hatállyal) és a fiatalkorúak bíróságai által alkalmazható szankciók ún. második szintjét (2009. november végi hatállyal). Az új rendszer bevezeti az ún. „fokozatosság elvét" (scaled approach), mely szerint a büntetéseket és az intézkedéseket az elkövető személyére figyelemmel, és az elkövetővel kapcsolatos kockázati tényezőkre, valamint az elkövető vizsgálata alapján meghatározott kockázati szintekre tekintettel kell meghatározni. A jogszabály szövege nem említi meg az áldozatot, a jóvátételt és a helyreállító igazságszolgáltatást.
•	Egyéb kiegészítő dokumentumok: The Victim's Code of Practice, 2006: CJS; Restorative Justice: An Action Plan, 2006: YJB; and Key Elements of Effective Practice - Restorative Justice, 2008: YJB.

A helyreállító gyakorlatok támogatása a fiatalkorúak igazságszolgáltatásában - a jóvátételre kötelezés intézménye
•	Jóvátételre kötelezés (a bűncselekményekről és a közrend megzavarásáról szóló 1998-as törvény alapján):
„Az elkövetőt elítélő bíróság határozattal jóvátételre kötelezheti őt, amelynek alapján az elkövető köteles a határozatban foglaltak szerint jóvátételt teljesíteni
(a)	meghatározott személyeknek, vagy
(b)	a közösség egészének;
a bíróság által meghatározott, jóvátételben részesülő személy csak olyan személy lehet, aki vagy áldozata, vagy egyéb módon érintettje a bűncselekménynek.
•	A törvény megemlíti, hogy az ítélethozatal előtt ki kell kérni az áldozat véleményét, a jóvátétel elrendeléséhez pedig meg kell szerezni a hozzájárulását.

Támogatás: helyreállító igazságszolgáltatási eljárásra utalás
•	Helyreállító igazságszolgáltatási eljárásra utalás: A fiatalkorúak igazságszolgáltatásáról és a bűnügyi bizonyítékokról szóló 1999-es törvény:

(4)	A bizottság a következő személyek számára engedélyezheti az eljárásban való részvételt:
(a)	olyan személy, akiről a bizottság feltételezi, hogy az eljárás tárgyát képező bűncselekmény áldozata vagy érintettje;
(b)	olyan személy, aki a bizottság szerint pozitív befolyással lehet az elkövetőre.
(5)	Ha a bizottság engedélyezi a (4) (a) pontban meghatározott személy (az áldozat) részvételét az eljárásban, azt is lehetővé teheti, hogy az áldozat a bizottsággal egyetértésben egy további személyt is meghívjon az eljárásban való részvételre.

Támogatás: nemzeti szabványok
•	5-ös számú Nemzeti Szabvány a fiatalkorúak igazságszolgáltatásáról, 2004.:
„A szabvány célja annak biztosítása, hogy a bűncselekmények áldozataival történő kapcsolattartással járó munka során figyelembe vegyék és tiszteletben tartsák az áldozatok igényeit a helyreállító igazságszolgáltatási eljárásokban való részvétellel kapcsolatban. Az áldozat kizárólag önként vehet részt ilyen eljárásban. Az áldozattól sosem kérhető olyasmi, ami elsősorban az elkövető érdeke lenne.”

•	A szabvány kitér a beleegyezéssel, az adatvédelemmel, a tájékoztatással, az áldozatsegítő szolgálattal, a pártfogó felügyelet áldozati kapcsolattartó szolgálatával, valamint a kockázatelemzéssel kapcsolatos kérdésekre, biztosítja a megalapozott választás lehetőségét és az áldozat igényeinek, kívánságainak figyelembevételét.

Támogatás: nemzeti felügyelet/ellenőrzés
•	Kötelező számítási szabályok, 2009.:
•	Minden olyan bűncselekmény esetén, amelynek sértettje van (tehát nem csak akkor, ha jóvátételre kötelezést vagy helyreállító eljárásra utalást rendeltek el), a fiatalkorú bűnelkövetőkkel foglalkozó szolgálat köteles feljegyezni az áldozat típusát (magánszemély vagy jogi személy), azt, hogy felajánlották-e az eljárás során helyreállító igazságszolgáltatási eljárás alkalmazását, és ha igen, közvetett vagy közvetlen volt-e a beavatkozás.
•	A szabályok hivatkoznak az áldozatokkal kapcsolatos gyakorlati kódexre (The Victim’s Code of Practice), és kitérnek az áldozati beleegyezéssel összefüggő, illetve adatvédelmi kérdésekre, és rögzítik, hogy az áldozat igényeinek meghatározó jelentőséget kell adni az eljárás során.
•	A szabályok meghatározzák a közvetett és a közvetlen beavatkozás fogalmát, és rögzítik, hogy a bevezető levél nem tekinthető a helyreállító igazságszolgáltatási eljárás felajánlásának, mert ahhoz a levélen túl közvetlen személyes kapcsolatfelvétel szükséges (a szabályok külön kiemelik annak fontosságát, hogy az áldozatot személyesen fel kell keresni az otthonában).
•	Az áldozati elégedettség rögzítése ma már opcionális.

A tényleges gyakorlat:
•	A valóságban a fiatalkorú bűnelkövetőkkel foglalkozó egyes szolgálatok eltérő jelentőséget tulajdonítanak a helyreállító igazságszolgáltatásnak és az áldozatsegítésnek, tekintet nélkül a nemzeti szabványokban és az ellenőrzési előírásokban foglaltakra. Egyes szolgálatoknál az áldozati részvétel aránya kifejezetten magas és színvonalas munka folyik, másutt viszont egyáltalán nem foglalkoznak a lehetőséggel.
•	A hangsúly az alsóbb rétegeken van; sokkal kevesebb támogatást kap a szabadságvesztést töltő fiatalokkal és a felsőbb szintekkel kapcsolatos helyreállító igazságszolgáltatási munka.

Az erőszakos bűncselekmény áldozatának talpra állási, gyógyulási folyamata

Tisztelet

	sokkhatás	normalizálódás
	tagadás	alkalmazkodás

	szétesés	újjáépítés
	depresszió	elfogadás

idő

Az áldozatok pszichikai útja

A kedélyállapot javulása a visszailleszkedés és a jóvátétel miatt

A kedélyállapot javulása a személyes lehetőségek miatt

A kedélyállapot javulása a homály megszűnése miatt

A kedélyállapot javulása a katartikus jellegű elengedésre/bocsánatkérésre tekintettel

Eredeti kedélyállapot

Az elkövetők pszichikai útja

A kedélyállapot javulása a visszailleszkedés és a jóvátétel miatt

Eredeti kedélyállapot
A kedélyállapot javulása a személyes lehetőségek miatt

A szégyenérzet átélése

A felmerült nehézségek
•	A képzési programok közti vetélkedés miatt vitatható kijelentéseket fogalmaznak meg a különféle modellekről, és rivalizálás alakul ki a különböző iskolák szakemberei közt
•	Az, hogy a büntető igazságszolgáltatás szervei felügyelik a helyreállító igazságszolgáltatási eljárásokat, megakadályozza az integrált szemlélet alkalmazását
•	Kormányzati iránymutatás hiánya
•	Sokan csodát várnak a kormányzattól/a köztisztviselői kartól, hogy egy új módszer kifejlesztésével az összes kriminológiai nehézséget megoldja
•	Nem megfelelő használat
•	Egyenlő hozzáférés és az áldozatok tisztelete

Ideális modell?
•	Kormányzati támogatás, jogszabályi háttér, közigazgatási/minisztériumi felügyelet és irányítás
•	Integráció a büntető igazságszolgáltatás rendszerén keresztül
(ügyvédek, bírók, rendőrtisztek, pártfogó felügyelők, oktatási intézmények stb.)
•	Szabályzatok, szabványok
•	Hivatásos szerv, karrierlehetőség egy új szakma kialakításával, további kutatások és fejlesztések
•	Strukturált megközelítés, széles körben alkalmazott helyreállítási gyakorlatok -> komoly esetelemzési munka
•	A helyreállító igazságszolgáltatási eljárásokhoz való jog az emberi jogi törvény 10. §-a alapján

Minőség-ellenőrző lista

•	Tapasztalat a területen:
képzés, személyesen levezényelt helyreállító igazságszolgáltatási eljárások száma, az eljárások típusa és hossza
•	Mit nyerhet az áldozat az eljárás eredményeként?
•	Milyen széles körű a helyreállító igazságszolgáltatási eljárások választéka?
•	Az útmutatások ismerete és használata; útmutató a legjobb gyakorlatokról? A helyreállító igazságszolgáltatás elvei? Országos Foglalkozási Szabványok (National Occupational Standards)?
•	Folyamatos felügyelet és támogatás, mentorrendszer a szakemberek esetén? 
•	Akkreditáció? Szakmai szerv?

Köszönjük a figyelmet.
Ben Lyon
benmlyon@aol.com
Barbara Tudor
barbaratudor@btinternet.com
Nicky Gunter
Nicky.Gunter1@qooqlemail.com